Inpormaceja presei

„Latvejis Radeja“ rūšas likvidēt vīneigū raidejumu latgalīšu volūdā

Rudzātūs, 2009 gods pebraļa 24 dīnā

Ar 2009 gods marta vydu „Latvejis Radejis“ vierseiba planavoj likvidēt vīneigū raidejumu latgalīšu volūdā – „Latgolys vuordu“, kas irā ari vīneigais regularais vaļsts apmoksuotais raidejums latgalīšu volūdā vysā Latvejā.

Ar 2009 gods marta vydu „Latvejis Radejis“ vierseiba planavoj likvidēt vīneigū raidejumu latgalīšu volūdā – kasnedelis pusstuņdeigū „Latgolys vuordu“ („Latvejis Radejis“ programā pasaruoda ar pasaukšonu „Latgale“).
Kai myusim pastuosteja „Latvejis Radejis 4“ direktore Ilona Madesova, radeja lauž „Latgolys vuorda“ vadeituoja Bronislova Sprydzāna dorba dasarunu ar ituo gods marta 16 dīnu, i nivīna cyta, kas varātu  „Latgolys vuordu“ taiseit, radejā navā.
Raidejuma likvidiešona paradzāta laikā, kod nalykumeiga puordūšonys darejuma rezultatā iz laiku pa latgaliskam puortraukuse raideit „Latgolys Radeja“ i kod da „Latgolys vuorda“ 20 godu jubilejam – apreļa 2 dīnai – datryuks tik puors nedeļu.
„Latgolys vuords“ izīt jau nu Puorsamūšonys laiku – 1989 gods, suokūs „Latvejis Radejis“ 2 programā, tūlaik, piec programys puorsaukšonys par „Latvejis Radeja 4“ i puortaiseišonys par krīvu volūdys programu, jis kai vīneigais latviskais relikts palīk itymā programā. Tys, ka jū napuorceļ iz latvisku programu, bet pamat krīviskajā, paruoda „Latvejis Radejis“ vierseibys attīksmi pret latgaliskū, koč labi, ka jei nanūlikvidej jū vysā. 
Kai zynoms, „Latgolys vuords“, dīvamžāļ, irā vīneigais regularais raidejums latgalīšu volūdā Latvejis vaļsts radejā i televizejā, koč i pa Latvejis Republikys pamata dzeivuotuoju dzymtajai volūdai proporcejai byutu juobyun vysā cytai.
Saprūtūt „Latvejis Radejis“ niulinejū smogū pinansialū stāti, vysleidza skaitom, ka vīneiguo latgalīšu raidejuma - „Latgolys vuorda“ likvidiešona navā adekvata i pīļaunama, partū lyudzam „Latvejis Radejis“ vadeibu atrost vareibys turpynuot „Latgolys vuorda“ taiseišonu.

Bīdreibys „LR“ volds: Aņss Ataols Bierzeņš, Agris Bitāns,
Anne Rancāne, Guņts Rasims, Imants Slišāns.

Informācija presei

„Latvijas Radio“ grasās likvidēt vienīgo raidījumu latgaliešu valodā

Rudzātos, 2009. gada 24. februārī

No 2009. gada marta vidus „Latvijas Radio“ vadība plāno likvidēt vienīgo raidījumu latgaliešu valodā – „Latgales vārdu“ („Latgolys vuordu“), kas ir arī vienīgais regulārais valsts apmaksātais raidījums latgaliešu valodā visā Latvijā.

No 2009. gada marta vidus „Latvijas Radio“ vadība plāno likvidēt vienīgo raidījumu latgaliešu valodā – iknedēļas pusstundu garo „Latgales vārdu“ („Latvijas Radio“ programmā parādās ar nosaukumu „Latgale“).
Kā mums pastāstīja „Latvijas Radio 4“ direktore Ilona Madesova, radio lauž „Latgales vārda“ vadītāja Broņislava Spridzāna (Bronislova Sprydzāna) darba līgumu ar šī gada 16. martu, un neviena cita, kas varētu  „Latgales vārdu“ taisīt, radio nav.
Raidījuma likvidēšana paredzēta laikā, kad nelikumīga pārdošanas darījuma rezultātā uz laiku latgaliski pārtraucis raidīt „Latgales Radio“ („Latgolys Radeja“) un kad līdz „Latgales vārda“ 20 godu jubilejai – 2. aprīlim – pietrūks vien pāris nedēļu.
„Latgales vārds“ skan jau kopš Atmodas laikiem – 1989. gada, sākumā „Latvijas Radio“ 2. programmā, tad, pēc programmas pārsaukšanas par „Latvijas Radio 4“ un pārtaisīšanas par krievu valodas programmu, tas kā vienīgais latviskais relikts paliek šinī programmā. Tas, ka to nepārceļ uz latvisku programmu, bet atstāj krieviskajā, parāda „Latvijas Radio“ vadības attieksmi pret latgalisko, kaut labi, ka tā nenolikvidē to pavisam. 
Kā zināms, „Latgales vārds“, diemžēl, ir vienīgais regulārais raidījums latgaliešu valodā Latvijas valsts radio un televīzijā, kaut gan pēc Latvijas Republikas pamatiedzīvotāju dzimtās valodas proporcijai būtu jābūt gluži citai.
Saprotot „Latvijas Radio“ pašreizējo smago finansiālo stāvokli, vienalga uzskatām, ka vienīgā latgaliešu raidījuma - „Latgales vārda“ likvidēšana nav adekvāta un pieļaujama, tāpēc lūdzam „Latvijas Radio“ vadību atrast iespēju turpināt „Latgales vārda“ veidošanu.

Biedrības „LR“ valde: Ansis Ataols Bērziņš, Agris Bitāns,
Anna Rancāne, Guntis Rasims, Imants Slišāns.